![фото - "Рідний край"](https://image.jimcdn.com/app/cms/image/transf/none/path/s1d12f6dbef19156c/image/i945a4d597449b0fe/version/1541916890/image.jpg)
Сьогодні, 14 березня, у Кропивницькому відбулася презентація громадської ініціативи «Мовний моніторинг», організатори якої створили онлайн-карту лояльності кав’ярень, ресторанів та інших закладів громадського харчування, послуг чи торгівлі міста до україномовних клієнтів. Ініціаторами виступили ГО "Асоціація Політичних Наук", обласні осередки організацій «Просвіта» ім. Т. Шевченка, «Руху захисту української мови», «Союзу українок» та ГО «Спільна дія», які вже встигли перевірити 49 закладів харчування.
На думку активістів, мова є ознакою культурної приналежності людини. Акція ж має на меті привернути увагу населення до порушення прав україномовних споживачів у міських закладах громадського харчування, тому дати проведення мовного моніторингу мають доволі символічний характер. Стартував “Мовний моніторинг” у Міжнародний день рідної мови (21 лютого), а фінішує у День української писемності та мови (9 листопада). За цей час організатори планують перевірити всі заклади харчування у місті.
Голова Кіровоградської обласної організації «Просвіта» ім. Т. Шевченка Олександр Ратушняк розповів, що найбільшими проблемами є відсутність україномовного меню та те, що працівники закладів відмовляються обслуговувати клієнтів українською мовою.
![фото - "Перша електронна газета"](https://image.jimcdn.com/app/cms/image/transf/dimension=436x1024:format=jpg/path/s1d12f6dbef19156c/image/ib724756c364d653a/version/1541916890/image.jpg)
“Багато людей не сприймають відсутність україномовного меню як велику проблему. Всі розуміють, що коли в кафе приходить іноземець, то його потрібно обслуговувати англійською, а коли заклад відвідують українці, більшість персоналу просто ігнорує прохання обслуговувати рідною мовою. Одного разу нам офіціант заявив: “Я буду разгаварівать так, как мнє удобна”, тобто людина поставила свої інтереси вище інтересів клієнта”, – каже Олександр Ратушняк.
Громадська активістка Ольга Кирилюк повністю підтримала колегу та поділилася історією того, як взагалі виникла ідея моніторити заклади харчування.
“Колись я завітала у Корчму “Українська хата”. Здавалося би, що у закладі з такою промовистою назвою повинно бути відповідне обслуговування. Однак, вже з порогу нас зустріли словом “Здраствуйтє”, а на прохання обслуговування українською мовою отримали сакраментальну фразу: “А нам тєпєрь што в Данбасс єхать?”. Ми звернули їхню увагу на те, що у такому закладі має звучати українська мова, але коли наступного разу прийшли знову, почули ще більш феєричну відповідь: “А ми нє умєєм”. Отож їхня “Книга відгуків” поповнилася новою скаргою. І знову ж таки, назва Корчма “Українська хата”, – іронізує Ольга Кирилюк.
Голова ГО "Асоціація Політичних Наук" та координатор обласної філії Всеукраїнського об᾿єднання «Рух захисту української мови» Дмитро Сінченко наголошує, що у подібних випадках заклад порушує права клієнта, які регламентуються на законодавчому рівні. Також він поділився першими результатами акції та запропонував всім долучитися до ініціативи мовного моніторингу, аби створити суспільний запит на українську мову.
“Власники кафе несуть не тільки моральну відповідальність перед відвідувачами. За законом, клієнт має право вимагати обслуговування українською мовою. Якщо в закладі немає україномовного меню, а персонал відмовляється говорити українською, то вони автоматично порушують законодавство. Наразі ми відвідали 49 закладів, яким на карті виставили оцінку від 0 до 5, де “нуль” – повністю відсутня лояльність до відвідувачів, а “п’ятірка” – найвища лояльність із відповідними критеріями обслуговування. Наразі більшість місць харчування мають низьку оцінку. Втім, вона не є остаточною, якщо скарги будуть враховані, ми зможемо покращити підсумковий бал і такі випадки вже були”, – розповів Дмитро Сінченко.
Критерії, за якими мовні активісти оцінюють заклади:
- інтер’єр/екстер’єр (мова, якою оформлена більша частина зовнішніх та внутрішніх написів закладів);
- меню (мова, якою оформлено меню чи інша поліграфічна продукція закладів);
- мова працівників закладів «за замовчуванням»;
- мова працівників закладів після прохання перейти на українську.
Активісти запросили до ініціативи усіх бажаючих кропивничан та гостей міста. Для комунікації створена сторінка в соціальній мережі Facebook, а усі дописи, які стосуватимуться ініціативи, рекомендується позначати хештегом #мовний_моніторинг.